Havandeskapsförgiftning
Vid havandeskapsförgiftning får du som är gravid för högt blodtryck. Barnet kan växa dåligt och dina organ kan påverkas om blodtrycket blir för högt. För att sänka blodtrycket kan du behöva vila. Om inte det hjälper kan du behöva föda barnet tidigare än beräknat.
De flesta som får havandeskapsförgiftning påverkas inte så mycket. Men en del behöver snabbt få vård på sjukhus. Havandeskapsförgiftning kallas också preeklampsi.
Den här texten finns också på lätt svenska samt översatt till flera språk.
Symtom
Ofta får du inte några symtom. Det vanligaste är att sjukdomen upptäcks vid en kontroll hos barnmorskan.
Men en del kan få ett eller flera av följande symtom:
- Du får en plötslig huvudvärk som du inte känner igen.
- Du får synbesvär. Till exempel flimmer för ögonen, att du ser dimmigt eller dubbelt eller att delar av synfältet försvinner.
- Du får mycket ont i övre delen av magen, särskilt till höger under revbenen.
- Du får illamående och kräkningar efter vecka 18.
- Du svullnar upp i ansiktet, i händerna eller i fötterna. Svullnaden kommer hastigt.
- Du känner dig allmänt sjuk, frånvarande och skakig.
När och var ska jag söka vård?
Gå på regelbundna kontroller på barnmorskemottagningen. Du kan få gå på extra kontroller om du har högt blodtryck.
Kontakta genast en barnmorskemottagning eller en jouröppen mottagning om du får symtom på havandeskapsförgiftning. Om det är stängt, sök vård på en akutmottagning eller en gynekologisk akutmottagning.
Efter graviditetsvecka 22+0 ska du söka vård på en förlossningsmottagning.
Här kan du hitta vård.
Ring telefonnummer 1177 om du vill ha sjukvårdsrådgivning. Då får du hjälp att bedöma symtom och hjälp med var du kan söka vård.
Vad kan jag göra själv?
Det är viktigt att undvika stress. Du som arbetar eller studerar kan behöva bli sjukskriven. Stress kan göra att blodtrycket stiger ytterligare. Även om du ska ta det lugnt är det bra med fysisk aktivitet under graviditeten.
Undersökningar
En barnmorska mäter ditt blodtryck när du går på kontroller på barnmorskemottagningen. Du får också lämna urinprov.
Du som har högt blodtryck kan även bli undersökt med ultraljud. Undersökningen med ultraljud kan visa hur barnet växer. Den kan också visa hur blodet strömmar i moderkakan och i navelsträngen.
Du kan också bli undersökt med en CTG-apparat. Apparaten mäter barnets puls och kan hjälpa till att bedöma hur barnet mår inne i livmodern.
Behandlingar
Det finns inget läkemedel som kan ta bort havandeskapsförgiftning. Däremot kan du få läkemedel som sänker blodtrycket.
En del blir inlagda på sjukhus. Då kan vårdpersonalen lättare övervaka blodtrycket och hur du mår.
Förebyggande behandling
En del kan behöva få förebyggande behandling med ett milt blodförtunnande läkemedel. Det kan vara om ett eller flera av följande påståenden stämmer in på dig:
- Du har haft havandeskapsförgiftning under en tidigare graviditet.
- Du har en autoimmun sjukdom som SLE eller antifosfolipidsyndromet, APS.
- Du har i en tidigare graviditet haft för tidig avlossning av moderkakan, eller att barnet har dött i magen.
- Du har diabetes typ 1 eller diabetes typ 2.
- Du väntar tvillingar.
- Du har en njursjukdom.
- Du har högt blodtryck.
- Du har blivit gravid med hjälp av IVF med äggdonation.
Kontakta en barnmorskemottagning om något av påståendena ovan stämmer in på dig, gärna tidigt i graviditeten.
Barnet kan behöva födas för tidigt
Dina njurar och din lever kan påverkas för mycket av sjukdomen. Eller så kan barnet må dåligt. I så fall behöver barnet födas för tidigt.
Antingen så sätts förlossningen igång eller så gör läkaren kejsarsnitt. Förlossningssättet beror på hur långt du har kommit i graviditeten och hur du mår.
Mer om havandeskapsförgiftning
Det är vanligast att få havandeskapsförgiftning i slutet av graviditeten, efter graviditetsvecka 34.
Ingen vet riktigt vad sjukdomen beror på, men troligen handlar det om att moderkakan inte fungerar ordentligt. Moderkakan behöver sitta bra mot livmoderväggen. Annars kan partiklar och celler från moderkakan och fostret läcka ut i blodet på dig som är gravid.
Ditt immunförsvar reagerar på partiklarna. Det gör att blodkärlen skadas och drar ihop sig. Reaktionen gör att det blir protein i urinen och att blodtrycket stiger.
Efter förlossningen
Havandeskapsförgiftningen går över när barnet är fött. Det kan ta några dygn upp till en vecka efter förlossningen.
Det händer att en del får havandeskapsförgiftning strax efter förlossningen, men det är ovanligt.
Blodtrycket kan fortsätta att vara högt. En del behöver ta läkemedel i några månader efter förlossningen. Ibland behöver du få blodtrycket kontrollerat återkommande under en längre tid. Oftast får du då gå till en vårdcentral.
Barnet kan behöva extra övervakning om hen är född för tidigt. Det sker ofta på en särskild mottagning för tidigt födda barn, en så kallad neonatalavdelning.
Komplikationer eller följdsjukdomar
Du kan senare i livet ha lättare att få vissa sjukdomar. Exempelvis kan du lättare få högt blodtryck, hjärtsjukdom och diabetes typ 2.
Därför kan det vara bra att leva hälsosamt. Det är bra att röra på sig, att äta bra mat och att undvika rökning och alkohol. Kontrollera ditt blodtryck en gång om året.
Hur påverkas tiden som gravid av havandeskapsförgiftning?
En del som får havandeskapsförgiftning känner sig oroliga. Du kan känna oro för din egen hälsa eller för att barnet inte ska må bra. Det kan hjälpa att tänka att sjukvården har bra rutiner för hur en havandeskapsförgiftning ska behandlas.
HELLP-syndromet
En svår form av sjukdomen kallas HELLP-syndromet. Då får du mycket högt blodtryck. Vid HELLP-syndromet känner du dig plötsligt sjuk och får mycket ont i övre delen av magen. HELLP-syndromet är ovanligt.
Eklampsi
En annan svår form av sjukdomen kallas eklampsi. Vid eklampsi får du kramper. En del får även stark huvudvärk och ögonflimmer. Eklampsi är mycket ovanligt.
Påverka och delta i din vård
Du ska få vara delaktig i din vård. För att kunna vara det behöver du förstå informationen som du får av vårdpersonalen. Ställ frågor om det behövs. Du ska till exempel få information om behandlingsalternativ och hur länge du kan behöva vänta på vård.
Du har möjlighet att få hjälp av en tolk om du inte pratar svenska. Du har också möjlighet att få hjälp av en tolk om du till exempel har en hörselnedsättning.
Du som behöver hjälpmedel ska få information om vad som finns. Du ska också få veta hur du ska göra för att få ett hjälpmedel.